%vlna 21.12.12:00
%\kapitola{Informačný systém SAP}
\kapitola{SAP}

%Naucte se SAP za 24 hodin - George W. Anderson strabna 1 - 15 
V~súčasnej dobe je SAP
\footnote{V~angličtine je slovo SAP akronym znamenajúci \textbf{S}ystems, \textbf{A}pplications, and Products in Data \textbf{P}rocessing. \cite{SAPin24}} 
súhrnné označenie zaužívané pre produkty nemeckej softvérovej firmy SAP SE založenej v~Mannheime.
Firma i jej produkty sa v~priebehu štyroch desaťročí existencie rozrástli do značných rozmerov \cite[s.~7\az10]{SAPin24}.

%Naucte se SAP za 24 hodin - George W. Anderson
%SAP R/3 kompletni pruvodce Andre Maassen,... strana :10,
Platforma SAP sa tak stala majoritným hráčom na poli podnikového softvéru a
vďaka tomu sa uplatňuje v~širokej škále firemných procesov.
Prostredníctvom tohto 
%informačného 
systému je možné napríklad riadiť firemné finančné systémy, 
skladové hospodárstvo, zefektívňovať predaj produktov, spravovať mzdy a mnoho iného. 
Navyše jeho stratégia medzinárodnej použiteľnosti znamená nie len dostupnosť vo viacerých jazykoch,
ale i schopnosť pokryť rozdielne aspekty rôznych štátov: menu, dane, legislatívne záležitosti dotýkajúce sa ľudských zdrojov atď.
V~neposlednom rade škálovateľnosť a prispôsobiteľnosť systému umožňuje ponúknuť podnikové riešenie SAP 
firmám od tých najmenších, až po obrovské nadnárodné spoločnosti. % Naucte se SAP za 24 hodin - George W. Anderson strana 59
To všetko robí SAP systém nenahraditeľným pre firmy na celom svete, čo dokazuje približne
 100\,000~zákazníkov v~120\,krajinách \cite[s.~10\az11]{R3handbook}, \cite[s.~59]{SAPin24}.

Hlavné a rozširujúce komponenty systému SAP pokrývajú väčšinu požiadavok každého podniku.
Medzi významné komponenty patria \cite[s.~54]{SAPin24}:
\begin{description}
\item [SAP Enterprise Resource Planing] (SAP ERP)\\spravuje denné plánovanie zdrojov a financií.
\item [SAP Customer Relationship Management] (SAP CRM)\\riadi vzťahy so zákazníkmi.
\item [SAP Supplier Relationship Management] (SAP SRM)\\podporuje verejné obstarávanie.
\item [SAP Product Life-cycle Management] (SAP PLM)\\poskytuje podporu v~produktovo orientovaných procesoch.
\end{description}
Komponenty podľa spôsobu využitia rozdeľujeme do dvoch kategórií:
\begin{enumerate}
\item \emph{SAP Business Suite}\\zahŕňa všetky podnikové komponenty.
\item \emph{SAP NetWeaver}\\je technologická platforma, ktorá poskytuje potrebné technické zázemie pre fungovanie Business Suite.
\end{enumerate}
%-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
%-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
%------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- 	
\sekce{Komponenty a štruktúra}\label{sap_komponent}
%Naucte se SAP za 24 hodin - George W. Anderson	
SAP komponenty pozostávajú zo sémanticky oddelených jednotiek, označovaných moduly. 
Každý SAP modul je zodpovedný za určitú podnikovú oblasť 
a obsahuje transakcie tvoriace jeho funkcionalitu \cite[s.~10]{SAPin24}.


Podnikové procesy prebiehajú ako sled vykonávaných transakcií. Transakcie v~tomto procese predstavujú čiastkové kroky. 
Príklad na Obr\,\ref{struktura_SAP_komponentu}. zobrazuje podnikový proces nad SAP komponentom, 
v~ktorom je vidieť zapojenie transakcií z~viacerých modulov (finančný modul, modul pre plánovanie produkcie, modul materiálového manažmentu, atď.). 
Možnosť vytvárať podnikové procesy ako zreťazenie, či siete transakcií, z~rôznych modulov, prípadne komponent, predstavuje širokú a mocnú 
platformu pre riadenie podniku.
\obrazek%Naucte se SAP za 24 hodin - George W. Anderson strabna 10
\vlozeps{fig/struktura_SAP_komponenty.pdf}{0.65}
\endobrl{Podnikový proces realizovaný nad SAP ERP. Prevzaté z~\cite[s.~10]{SAPin24}.}{struktura_SAP_komponentu} 
%
\podsekce{SAP ERP}\label{erp}
%Naucte se SAP za 24 hodin - George W. Anderson strana 85
%SAP R/3 kompletni pruvodce Andre Maassen,... strana :10
Komponent ERP je najpopulárnejším SAP produktom súčastnosti. 
Ponúka knižnicu obsahujúcu viac ako 1000 preddefinovaných podnikových procesov fungujúcich cez viaceré ERP moduly.

%SAP R/3 kompletni pruvodce Andre Maassen,... strana :8,9
SAP ERP vychádza zo SAP R/3 systému vyvíjaného od roku 1992 (viď Obr.~\ref{vyvoj_ERP}.). 
Charakteristickým pre oba je, že systém je súčasne prístupný viacerým online užívateľom
(OLTP)
\footnote{Akronym z~anglického 
\textbf{O}n\textbf{L}ine \textbf{T}ransaction \textbf{P}rocessing. \cite[s.~86]{SAPin24}}. %Naucte se SAP za 24 hodin - George W. Anderson strana 86
Užívatelia systému používajú transakcie, ktoré napríklad: 
zakladajú objednávky, menia materiál, riadia výrobné zákazky atď.
Real\spoj{}time prístup umožňuje systému okamžite reagovať na získané informácie a zmeny. 
Takáto interakcia so systémom odpovedá riadeniu podniku \cite[s.~10\az11]{SAPin24},\cite[8\az9]{R3handbook}. 


%The Official ABAP  reference (3rd Edition  str. 36
Z~pohľadu informačných technológií sa jedná o~klient-server architektúru, 
kde sa užívateľ pomocou softvérového klienta pripája na server a
prevádzajú sa želané funkcie nad podnikovými dátami \cite[s.~36]{ABAP1}.

%Transactional Information Systems
Transakčné spracovanie v~OLTP znamená proces zmeny dát, 
charakteristický tým, že buď prebehne úspěšne ako celok alebo v~prípade problému sa menené dáta vrátia do pôvodného stavu.
Predchádza nekonzistentnosti, pretože nedochádza k~čiastočným nepredvídateľným zmenám dát \cite[s~22\az30]{Transaction}.

\obrazek%Managing SAP® ERP 6.0 Upgrade Projects 2009 str.19
\vlozeps{fig/vyvoj_ERP.pdf}{0.61}
\endobrl{Schéma vývinu SAP ERP (oranžová časť) a SAP NetWeaver (modrá časť). Prevzaté z~\cite[s.~19]{merp}.}{vyvoj_ERP} 

%SAP R/3 kompletni pruvodce Andre Maassen,... strana :86
SAP ERP obsahuje podnikové moduly (MM, FI, CO, HR, \dots ) totožné s~tými v~R/3 systéme.
Nachádzajú sa v~centrálnom komponente ECC\footnote{ECC je skratka pre ERP Central Component}.
Rozdiel medzi modulmi v~pôvodnom R/3 a následujúcom ECC je v~ich usporiadaní a konfigurácii.
V~rámci ERP, resp. ECC,  sú moduly rozdelené do kategórií\cite[s.~86\az100]{SAPin24}:
\begin{description}
\item [SAP ERP Operations] -- MM, SD, PP, \dots	
\item [SAP ERP Financials] -- FI, CO, EC, \dots
\item [SAP ERP Human Capital Management] -- HR, MSS, ESS, \dots
\item [SAP ERP Corporate Services] -- QM, \dots
\end{description}

%Materials Management with SAP ERP Functionality and Technical Configuration str:37
V~roku 2005 pri vydaní SAP ERP (ECC 6.0) prešla firma SAP na novú stratégiu vývoja, 
kedy sú upgrade cykly systému minimalizované na úkor rozširujúcich balíčkov (enhancement packages -- EHP), viď Obr.\,\ref{vyvoj_ERP} v~hornej časti komponenty ERP.
Vďaka opravám a rozšíreniam prinášaných jednotlivými balíčkami zostáva systém ako celok aktuálny dlhšie. 
Rozšírená podpora ECC 6.0 je tak garantovaná až do Marca 2017\cite[s.~37]{MM1},\cite[s.~20]{merp}.

Tak ako vo vzťahu medzi R/3 a ERP sa následne dá analogicky predpokladať riešenie so spätnou kompatibilitou,
medzi budúcou verziou a terajším ERP. 

\podsekce{Systémová architektúra}\label{landscape}%Naucte se SAP za 24 hodin - George W. Anderson str:233
%Materials Management with SAP ERP Functionality and Technical Configuration str:43
Po zakúpení SAP softvéru, inštalácií na vlastné servery, konfigurácií komponentov a prispôsobení podľa potrieb podniku, vzniká SAP inštancia. 
Spoločnosti môžu vlastniť viacero inštancií, tie potom existujú na rozdielnych SAP systémoch\cite[s.~43]{MM1}.

Typické SAP prostredie pozostáva z~viacerých účelne prepojených systémov. 
Historicky najrozšírenejšia architektúra je trojvrstvová, prípadne dvojvrstvová. 
Obsahuje\cite[s.~233]{SAPin24}:
\begin{itemize}
\item Vývojový systém -- prebieha v~ňom úprava a vývoj SAP objektov pre produkčný systém. 
\item Testovací systém  -- prebieha v~ňom testovanie vyvinutých objektov z~vývojového systému. Predstavuje simuláciu produkčného systému,
kde nehrozí nebezpečenstvo poškodenia reálnych podnikových procesov.
Nefiguruje v~dvojvrstvovej architektúre, tam testovanie prebieha vo vývojovom systéme.
\item Produkčný systém -- prebiehajú v~ňom reálne podnikové procesy, riadenie a plánovanie. 
\end{itemize}

%Naucte se SAP za 24 hodin - George W. Anderson str:71
%ABAP and Java Stack
%B
%-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
%-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
%-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
\sekce{Vývoj a prispôsobenie}\label{vyvoj}

Firma SAP nepretržite rozširuje ponúkané produkty a riešenia vo svojom portfóliu,
aby udržala platformu SAP aktuálnu, v~rámci najnovších technológií a trendov.
Napriek faktu, že niektoré z~nových produktov sú vyvinuté v~inom programovacom jazyku.
Hlavný programovací jazyk platformy SAP stále predstavuje ABAP \cite[s.~13]{workbench}. 

%ABAP Objects, ABAP Programming in SAP NetWeaver str.23-26
\podsekce {Programovací jazyk ABAP}\label{abap} ABAP
\footnote{Akronym z~anglického \textbf{A}dvanced \textbf{B}usiness \textbf{A}pplication \textbf{P}rogramming. \cite{ABAP1}} 
bol vyvinutý pre vývoj komerčných aplikácií na SAP platforme.
Jeho počiatky sú v~70. rokoch minulého storočia, kedy predstavoval makro assembler v~systéme R/2.

Následne v~80. rokoch sa ABAP stáva interpretovaným jazykom ako pevná súčasť R/2 systému schopná tvorby
podnikových aplikácií.

V~období R/3 systému je premenovaný na ABAP/4 (4. generácia). Tvorí technický základ celého systému.
Okrem jadra systému, ktoré je naprogramované v~jazyku C, sú všetky SAP aplikačné moduly, komponenty báze systému a dokonca
vývojové nástroje systému vytvorené v~ABAP/4.

Na konci 90. rokov je štruktúrovaný jazyk ABAP/4 rozšírený o~objekty. 
Názov pri odkazovaní na objektovo orientované programovanie sa  vracia k~označeniu ABAP.

Prelom milénia prináša do jazyka rozšírenie v~podobe implementovanej podpory Unicode kódovania,
za účelom stratégie medzinárodnej podpory a optimalizácie medzinárodných systémov.
Modul spravujúci chod systému, SAP Basis (Báza), sa vyvíja do SAP NetWeaver (viď Obr. \ref{vyvoj_ERP} -- časť NetWeaver)\cite[s.~23\az26]{ABAP2}.

%ABAP Objects, ABAP Programming in SAP NetWeaver str.28
Dnes ABAP umožňuje štruktúrovaný i objektovo-orientovaný prístup (oo prístup) k~vývoji. 
Preferovaný a odporúčaný je oo prístup, čoho dôkazom je výlučná podpora nových technológií (Web Dynpro ABAP, atď.).
Deje sa tak za pomoci triedne založených rozhraní a očistením jazykových súčasti -- zastaralé konštrukcie
v~oo prístupe nefungujú\cite[s.~28]{ABAP2}. 

Hlavným zameraním jazyka je hromadné spracovanie dát. 
V~porovnaní s~obyčajnými programovacími jazykmi 
obsahuje súčasti, ktoré sú v~bežných jazykoch udržiavané v~knižniciach.   
Toto je podmienené snahou o~zapúzdrenie technológie nad ktorou aplikácie bežia a zaistenie tak  platformovej nezávislosti.
Výhodou prístupu obchádzania knižníc priamou integráciou do jazyka je zlepšenie výkonu produkovaného programu.
ABAP preto obsahuje výrazne viac jazykových elementov  ako bežné programovacie jazyky\cite[s.~26\az28]{ABAP2}.
%The Official ABAP  reference (3rd Edition  str. 36
Typické elementy jazyka ABAP sú \cite[s.~36]{ABAP1}:
\begin{itemize}
\item Integrovaný databázový prístup vo forme Open SQL.
\item Výkonnostné optimalizácie prístupu do databáze pomocou SAP bufferingu.
\item Interné tabuľky umožňujúce dynamické ukladanie a spracovanie pri hromadnom spracovaní dát.
\item Integrované rozhranie k~iným programovacím prostrediam, pomocou  vzdialených funkčných volaní (RFC).
\item Koncept OLTP integrovaný do prostredia behu ABAP aplikácií.
\end{itemize}
Okrem priamo integrovaných funkcii jazyka. Prostredie behu ABAP aplikácií umožňuje 
správu a prístup k~zdieľaným objektom v~zdieľanej pamäti a 
perzistentným objektom v~databáze. ABAP programy je možné vyvíjať nezávisle na jazyku systému. Umožňuje  to 
oddelenie jazykovo špecifických častí od zdrojového kódu.

%The Official ABAP  reference (3rd Edition  str. 36
\podsekce{SAP NetWeaver}\label{nw}
Je primárna výpočtová platforma a technický základ nutný pre beh väčšiny SAP aplikácií.
Jazyk ABAP je programovacím rozhraním pre SAP NetWeaver spolu s~komponentom Aplikačný Server.
AS ABAP je hlavný komponent SAP NetWeaver a predstavuje prostredie behu SAP aplikácií, väčšina jeho komponentov 
radí do trojvrstvovej klient-server architektúry s~vrstvami \cite[s.~35]{ABAP1}:
\begin{itemize}
\item\emph{Prezentačná vrstva} -- rozdelená medzi jednotlivé počítače užívateľov systému,
odpovedá užívateľskému rozhraniu AS ABAP (SAP UI, SAP Web Dynpro vo Webovom prehliadači 	).
\item\emph{Aplikačná vrstva} -- implementovaná jedným alebo viacerými aplikačnými servermi,
obsahuje prostredie behu (ABAP runtime environment), kde sú vykonávané ABAP programy.
\item\emph{Databázová vrstva} -- predstavuje databázový systém uchovávajúci centrálnu množinu dát pre AS ABAP.
\end{itemize}
Klient-server architektúra je koncept sieťovo prepojených systémov a distribúcií úloh v~rámci siete.
AS ABAP obsahuje aj komunikačný komponent Internet Communication Manager.
ICM umožňuje AS ABAP  priamu komunikáciu s~internetom za pomoci HTTP/HTTPS/SMTP protokolov.
Využíva sa pre prepojenie webových komponentov prezenčnej vrstvy (Web Dynpro, BSP, atď.).

AS ABAP je technologickou platformou systémov typu ERP, 
umožňuje ABAP reporting a tradičné transakčné programovanie.


\podsekce{Web Dynpro}\label{wd}
% Webdynpro for ABAP str. 24
Vývoj technológií užívateľského rozhrania (UI) v~rámci SAP systému (Obr. \ref{vyvoj_SAP_UI})
zaznamenal niekoľko významných etáp \cite[s.~25\az32]{WD1}: 

\obrazek%Web Dynpro for ABAP str.25
\vlozeps{fig/SAP_UI_technologie.pdf}{0.5}
\endobrl{Vývoj SAP technológií v~oblasti užívateľského rozhrania. Prevzaté z~\cite[s.~25]{WD1}}{vyvoj_SAP_UI}

\begin{enumerate}
\item{\emph{SAP R/2 systém}} -- mainframe systém, predstavoval počiatky v~evolúcií podnikových systémov.
	Ovládacie terminály boli v~R/2 priamo pripojené do mainframe systému, 
	ktorý prevádzal spracovanie dát a zasielal do terminálu prezentačné data a spracovával užívateľskú interakciu.
	Charakteristická bola absencia iného výpočtového hardvéru ako mainframe.

\item{\emph{SAP R/3 systém}} -- nahrádzal mainframe. Zaviedol klient-server architektúru (viď~\ref{nw}). 
	R/3 využíval hardvér na klientských staniciach (PC), čo umožnilo poskytnúť grafické UI.
	Interakcia so systémom sa stala komfortnejšou, rovnako bolo možné niektoré výpočtové 
	procesy presunúť z~centrálneho systému do klientských staníc.
	Takto sa zvýšila produktivita a efektivita užívateľského prístupu v~porovnaní s~R/2.
	Klientská technológia R/3 bola sformovaná do podoby SAP UI. 
	To aktuálne pokrýva viaceré operačné systémy a platformy (OS/2, Microsoft Windows, Mac OS, UNIX, atď.).

\item{\emph{Internet Transaction Server}} -- do roku 1990 R/3 modul SAP báza nepodporoval internetové TCP/IP, HTTP protokoly.
	Situácia sa zmenila po vydaní technológie (ITS), 
	ktorá poskytla prístup k~relevantným transakciám pomocou webového prehliadača a~umožnila konverziu SAP UI do HTML.
	Nevýhodou boli problémy behu a výkon webovej emulácie, pretože pri návrhu  R/3 konceptov sa s~ňou nepočítalo.

\item{\emph{Business Server Pages}} -- v~porovnaní s~ITS sa jednalo
o~novší prístup vývoja webových aplikácií v~programovacom jazyku ABAP (viď~\ref{abap}).
	BSP kombinoval prvky jazyka ABAP a HTML a~umožňoval priamy prístup k~obsahu aplikačného serveru (ICM viď~\ref{nw}):
	funkčným modulom, dátovým typom a databázovým tabuľkám, atď. 
	Programovací model BSP odpobedal abstraktnej vrstve vystavanej na HTTP žiadosť/odpoveď modeli.
	Použitie BSP minimalizovalo časy odozvy webovej stránky a umožňovalo väčší počet užívateľov. 
	Nevýhodou v~porovnaní so~SAP UI je však stále nižší užívateľský komfort.
	Implementačný model BPS je napriek viacerým výhodám veľmi komplexný,
	je nutné rozlišovať medzi časťou kódu klienta a serveru. 
	Ďalej treba spracovávať množstvo žiadosť/odpoveď cyklov.
	Zložitá štruktúra častí prezentačnej logiky vedie často k~nepochopeniu procesu.
	
 \item{\emph{Web Dynpro framework}} -- je navrhnutý s~ohľadom na zníženie času vývoja, jednoduchosť a flexibilitu.
	Zameriava sa na zjednodušenie opakujúcich sa vývojárskych činností.
	Zároveň bolo motiváciou i nezávislosť vývoja na neustále sa meniacich klientských technológiách.
	WD je modelovo-riadený framework slúžiaci na vývoj znovu-použiteľných a kombinovateľných aplikácií.
	Technológie zabezpečujúce fungovanie frameworku (protokoly, prezentačné techniky, atď. ) sú zapuzdrené,
	preto je možné sa pri vývoji výlučne sústrediť na implementovanú úlohu.	
	\emph{Model MVC} (Model-View-Controller), ktorým sa framework riadi, 
	oddeľuje podnikovú logiku od užívateľského rozhrania \cite[s.~185\az{192}]{WD1}.
	Užívateľ generuje požiadavok (Obr. \ref{mvc}), ktorý klientský softvér odošle do kontroléra (Controller).  
	Kontrolér žiadosť vyhodnotí a zasiela dáta a inštrukcie do odpovedajúceho modelu.
	V~modeli sa dáta spracujú a vytvorí sa adekvátna odpoveď pre kontroléra.
	Ten analyzuje žiadosti a formátuje dáta až do doby kedy je nutné užívateľské 
	rozhodnutie a~následne umožňuje modelu a zobraziť spracovávané informácie.
	Pohľady (views) sú vo~MVC zodpovedné len za implementáciu zobrazovacej logiky.	
	WD4A (Web Dynpro for ABAP) je implementácia WD frameworku vyvinutá kompletne v~objektovom ABAP. 
	Neumožňuje starší štruktúrovaný prístup vo vývoji.
	Programovanie pomocou objektov a rozhraní, vyžaduje vedomosť oo prístupu.
	Pod Web Dynpro sa radí okrem WD4A aj WD4J (Web Dynpro for Java), implementácia frameworku v~Jave.	
	WD4A je založený na metadátovom modeli, ktorý popisuje elementy užívateľského rozhrania. 
	Počas vývojového procesu sú z~metadát generované SAP Objektové triedy.
	Procesne orientovaná logika, implementácia obslužných rutín udalostí a dynamicky modifikovateľné UI sú implementované priamo ABAP príkazmi.
	Užívateľské rozhranie WD4A aplikácie môže byť vyvíjané dvoma spôsobmi:
	\begin{enumerate}
		\item{Staticky} -- forma a rozloženie UI známe už v~čase vývoja. K~dispozícií je WYSIWYG
\footnote{What You See Is What You Get: čo vidíš, to dostaneš.} editor, pre skladanie prvkov rozhrania.
		\item{Dynamicky} -- čast alebo celé UI je tvorené až počas behu aplikácie.
	\end{enumerate}
	Kľúčovým prvkom vo Web Dynpro technológii je vývoj postavený na znovupoužitelných komponentoch. Tento princíp bol prebraný 
	z~už existujúcich proprietárnych middleware-technológií ako COM, CORBA, JavaBeans. Narozdiel od nich sa WD4A framework sústredí viac 
	na prezentačnú vrstvu.
	Vývoj Web Dynpro aplikácií tak rozširuje tradičný objektovo-orientovaný prístupu smerom ku konceptu sofistikovaných komponentov %! bez bodky 
	\footnote{Pojem SAP komponent (viď \ref{sap_komponent}) nie je významovo totožný s~komponentom  v~kontexte technológie Web Dynpro. 
	Prvý zmienený pokrýva časť alebo celú inštanciu systému (napr. ERP), 
	naproti tomu WD komponent odpovedá web-aplikácií, ktorá existuje v~rámci systému.}.	
	Výsledná webová aplikácia pozostáva z~jedného alebo viacerých WD komponentov. 
	Web Dynpro poskytuje množstvo funkcionality, čo robí vývoj webových aplikácií efektívnejším a odstraňuje 
	nevýhody predošlých BSP/ITS technológií.
\obrazek%Web Dynpro for ABAP str.188
\vlozeps{fig/MVC.pdf}{0.5}
\endobrl{Schéma vrstiev Model-View-Controller modelu mapovaná do trojvrstvovej klient-server architektúry. Prevzaté z~\cite[s.~188]{WD1}}{mvc} 
\end{enumerate}  

\podpodsekce*{Web Dynpro komponent} (Obr. \ref{wd_komponent_se80}) v~rámci WD4A frameworku  obsahuje niekoľko modifikácií 
všeobecného MVC modelu. Kontrolér v~komponente nepredstavuje jeden komplexný prvok, 
ale niekoľko elementárnych kontrolérov zodpovedných za rôzne 
časti komponentu: komponent, pohľad, okno, atď.
Základný koncept WD4A frameworku je znovupoužiteľnosť. Vo~web aplikácie to znamená štruktúrovane obsahu do komponentov.
Komponent môže tvoriť webovú aplikáciu samostatne a zároveň byť aj súčasťou iných webových aplikácií. 
Tieto tvrdenia len potvrdzujú fakt, že centrom frameworku nie sú webové aplikácie, ale komponenty. 
Počas vlastného behu webová aplikácia neobsahuje žiadne dáta, 
prípadne informácie o~programových procesoch, vizuálnej štruktúre, či udalostiach. 
Existuje nezávisle na komponentoch. Webová Aplikácia je definovaná svojou adresou a komponentom, ktorá je volaná 
v~rámci behu (vstupným bodom).  
Pri implementácií komplexných procesov pomocou jediného komponentu, môže dôjsť k~neprehľadnosti a nepochopeniu, 
preto je odporúčané dekomponovanie procesu do viacerých oddelených komponentov. 
Vizuálna časť komponenty je obsiahnutá v~okne (Window).
Okno je tvorené z~pohľadov (views), ktoré nesú grafické elementy.
Prepínanie pohľadov v~rámci jedného okna tvorí vizuálnu funkcionalitu aplikácie.
Na prechod medzi komponentmi, oknami, pohľadmi sa využívajú spárované vstupno/výstupné zásuvky (plugs) \cite[s.~190]{WD1}.

\podsekce{Vývojové nástroje}\label{vyvojove_nastroje}
%Naucte se SAP za 24 hodin - George W. Anderson str:244
%Vývojové nástroje SAP sa rozdeľujú do troch kategórií:
Umožňujú prispôsobovať systém nad rámec bežných možností.
K~takému kroku je treba pristúpiť v~prípade, že je nutné \cite[s.~244]{SAPin24}:
\begin{itemize}
\item Vývoj rozšírení chýbajúcich v~štandardných SAP programoch.
\item Vytváranie špecifických reportov vyžadovaných podnikom na zlepšenie behu podnmiku.
\item Rozšírenie spôsobov zanášania dát do systému.
\item Prepojenie SAP systému s~iným systémom.
\item Konverzné rutiny schopné kópie dát z~jedného systému do druhého.
\end{itemize}

\podpodsekce*{ABAP Development Workbench}
 je primárny nástroj programovania v~jazyku ABAP, dostupný cez transakciu \emph{SE80}.
 Poskytuje bohatú funkcionalitu určenú pre vývojárov, pre vývoj a úpravu SAP programov.
 Umožňuje prácu so SAP Objektmi, Vývojovými Balíčkami, ITS/BSP, Web Dynprom (Obr. \ref{wd_komponent_se80})
 ABAP slovníkom a editorom, triedami a funkciami

 \obrazek%Web Dynpro for ABAP str.38
\vlozeps{fig/WD_komponent_detail.png}{0.5}
\endobrl{Príklad štruktúry WD komponentu \emph{ZEXP\_INTRODUCTION},
 zobrazený v~SAP UI transakcii: ABAP Development Workbench. Prevzaté z~\cite[s.~38]{WD1}}{wd_komponent_se80} 

%ABAP Basics str. 63
\podpodsekce*{Vývojový balíček} 
slúži na zoskupenie a vytvorenie štruktúry pri veľkých vývojových projektoch. 
Vlastnosti balíčkov sú podobné ako balíčkové koncepty v~Jave, .NET, atď. 
Štruktúrované balíčky umožňujú zanárať balíčky do ďalších balíčkov\cite[s.~63]{ABAP3}.

\podsekce{Zmenový  manažment}\label{change}% 700 SAP Administration Guide
Spoločnosti sa musia frekventovane prispôsobovať zmenám na trhu.
Tieto zmeny často vyúsťujú do zmien v~IT infraštruktúre a systémovej architektúre spoločnosti.
Dnešné podnikanie vyžaduje od IT elasticitu, flexibilitu a dôkladnosť.
Odpoveďou na tieto požiadavky je proaktívny proces zmenového manažmentu. 
Konfigurácia SAP systému sa tak neustále mení, na základe nových užívateľských požiadavkov, 
projektových implementácií a opráv chýb.
Integrálnosť systému spôsobuje citlivosť na zmenu, aj malá môže ovplyvniť viaceré súvisiace moduly.
V~najhoršom prípade môže zmena viesť k~porušeniu celého podnikového procesu,
a v~konečnom dôsledku tak spôsobiť spoločnosti značné ekonomické škody.
Zmenový manažment umožňuje kontrolu nad zmenami v~SAP systéme, minimalizujúc tak 
riziko spojeného so zmenami. Proces začína formuláciou žiadosti o~zmenu (change request), 
nasleduje realizácia, implementovanie a testovanie.
SAP systém poskytuje technickú podporu zmenového procesu v~podobe \emph{Transportného systému} (Transport Management System -- TMS).
Uskutočnené zmeny sú automaticky viazané do transportných požiadavkov. 
Uvoľnenie transportného požiadavku umožňuje transport zmeny v~rámci viac-systémovej architektúry (viď \ref{landscape} ).
Rozlišujeme 2 typy transportných požiadavkov \cite[s.~700\az{720}]{admin}:
\begin{itemize}
\item \emph{požidavky na prispôsobenie} -- využívané na prispôsobovanie systému (napr. údržba tabuliek),
\item \emph{workbench požiadavky} -- pri úprave implementácie systému (napr. zmena v~programe).
\end{itemize}




%E
%-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
%-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
%-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
\sekce{Logistika, materiálový a skladový manažment}\label{logistika}

\podsekce{Logistika}
Vo všeobecnosti je logistika manažment podnikových funkcií, zahŕňajúcich preberanie,  
uskladnenie, transport a dodanie výrobkov pozdĺž dodávateľského reťazca\cite[s.~38]{MM1}.
 
\podpodsekce*{Dodávateľský reťazec} tvorí sieť predajcov, distribútorov, prepravcov, skladovacích zariadení a dodávateľov zúčastnených na 
predaji, doprave, a produkcii konkrétneho produktu.

Modul SAP ERP~MM, spolu s~komponentom SAP~SCM, predstavuje neoddeliteľnú súčasť logistiky.
Logistické funkcie sledujú pohyb materiálu od výrobcu po zákazníka. Logistika v~rámci SAP ERP zahŕňa funkcie z~následujúcich modulov
\cite[s.~38\az39]{MM1}:
\begin{itemize}
\item Material management (MM) -- materiálový manažment,
\item Warehouse Management (WM) -- skladový manažment,
\item Production Planning (PP) -- plánovanie produkcie,
\item Sales and Distribution (SD) -- predaj a distribúcia,
\item Quality Management (QM) -- manažment kvality,
\item Plant Maintenance (PM) -- údržba závodu,
\item Finance (FI) -- financie,
\item Project systems (PS) -- projektové systémy.
\end{itemize}
Pri analýze role MM v~dodávateľskom reťazci identifikujeme tri rozdielne významové toky:
\begin{enumerate}
\item  \emph{Materialový tok} -- popisuje pohyb materiálu.
\item  \emph{Informačný tok} -- zahŕňa prenos príkazov a aktualizáciu statusu dodávok.
\item  \emph{Finančný tok} -- obsahuje finančné doklady vytvorené nad materiálovým pohybom.
\end{enumerate}


%Materials Management with SAP ERP Functionality and Technical Configuration str:47
\podsekce{Organizačná štruktúra}\label{org_struct} % Material Management Process in SAP ERP Operations str.33
Pri novej SAP implementácii (tvorbe inštancie) je nutné vykonať sériu rozhodnutí, 
ktorých výsledkom bude štruktúra a podoba systému. 
Kľúčovým pre úspešnú implementáciu je pochopenie reálnej organizačnej štruktúry podniku a jej mapovanie spôsobom 
spĺňajúcim potreby podnikových procesov\cite[s.~47]{MM1}.


\podpodsekce*{Systémové klienty}sú obsiahnuté v~každej SAP inštancii. Predstavujú organizačnú a právnu jednotku SAP systému 
\footnote{SAP klient neodpovedá klientovi z~klient-server architektúry. 
Klient k-s je softvér  (viď \ref{nw}) používaný užívateľmi na prihlásenie do prezenčnej vrstvy SAP systému.  %?
Naopak SAP klient je hodnota zadávaná na úvodnej obrazovke k-s klienta a predstavuje pracovný mód v~ktorom bude systém po prihlásení fungovať.}.
Každý klient predstavuje rozdielne prostredie, preto majú rôzne úlohy.
Klient má vlastnú množinu tabuliek a užívateľských dát.
Systémové objekty môžu byť klientsky ne/závislé :

\begin{itemize}
\item Závislé na klientovi --  použité jediným klientom, napr. klientské kmeňové dáta, sú
čitateľné a modifikovateľné, len z~klienta ktorému prislúchajú.
\item Nezávislé na klientovi --  používané naprieč klientmi, napr. ABAP programy.
\end{itemize} 
Každý SAP klient je identifikovaný trojciferným číselným reťazcom. Tri základné klienty sú prítomné od začiatku
\cite[s.~44]{MM1}:

\begin{enumerate}
\item[\textbf{000:}] \emph{Referenčný klient} obsahuje tabuľky so základnými nastaveniami, žiadne kmeňové data. 
Kopíruje sa pri zakladaní ďalších klientov.

\item[\textbf{001:}] \emph{Produkčný klient} je na začiatku identický ako \emph{000}. Prebieha tu prispôsobenie systému požiadavkám podniku.

\item[\textbf{066:}] Klient používaný službou SAP EarlyWatch. Umožňuje vzdialený prístup k~systému za účelom zákaznickej podpory.

\end{enumerate}


\podpodsekce*{Účtový okruh} (Company code) --  SAP rozlišuje medzi spoločnosťou a účtovým okruhom.
Spoločnosť (v~systéme odpovedá SAP klientovi) je organizačná jednotka, nad ktorou je možné viesť finančný výkaz. 
Môže obsahovať jeden alebo niekoľko účtových okruhov. Musia však  používať rovnakú účtovú osnovu.
Účtový okruh je potom definovaný ako najmenšia organizačná jednotka, pre ktorú môže byť 
vypracovaná kompletná sebestačná sada účtov (rozvaha, výkaz ziskov a strát).
Účtový okruh je v~systéme SAP definovaný ako štvorznakovým  alfanumerický reťazec \cite[s.~45\az46]{MM1}.

%Materials Management with SAP ERP Functionality and Technical Configuration str:48
\podpodsekce*{Závod} (Plant) -- v~závislosti na module má viacero definícií. Z~pohľadu MM sa jedná o~miesto držiace ocenenú zásobu.
Na rozdiel od PP, kde materiál predstavuje ústrednú organizačnú jednotku v~procese produkcie.
% Material Management Process in SAP ERP Operations str.35
Vo všeobecnosti je závod miestom v~rámci účtového okruhu, ktoré sa podieľa na určitej aktivite účtového okruhu (výroba, údržba, príjem, atď.).	 
Závod je definovaný štvorznakovým znakovým reťazcom\cite[s.~48\az{50}]{MM1}.%Materials Management with SAP ERP Functionality and Technical Configuration str:48

% Material Management Process in SAP ERP Operations str.35
\podpodsekce*{Sklad} (Storage Location) -- je po účtovom okruhu a závode ďalšou úrovňou logickej štruktúry. 
Definovaný ako miesto, kde sa v~rámci závodu fyzicky prechováva materiálová zásoba. 
Sklad je najnižšia úroveň umiestnenia v~rámci MM funkcionality, pričom nezachytáva internú štruktúru reálneho skladu.
%Kľúčovým procesom nad skladom je fyzická inventúra, predstavuje verifikáciu reálnej zásoby so zásobou vedenou v systéme.
Rovnako ako závod definovaný štvorznakovým reťazcom\cite[s.~51\az{54}]{MM1}.

\obrazek%Org. struktura SAP systemov
\vlozeps{fig/organizacna_struktura_MM.pdf}{0.51}
\endobrl{Príklad organizačnej štruktúry SAP systému s~implementovaným materiálovým manažmentom. Systém obsahuje neriadené sklady skladov: $1500$, $1501$, atď. 
 Prevzaté z~\cite[s.~34]{MM2}}{org_struct_MM} 
% Material Management Process in SAP ERP Operations str.34

\podpodsekce*{Implementácia WM}  je úzko prepojená s~MM. Do systému mapuje internú štruktúru skladov.
 Obsahuje:

%Materials Management with SAP ERP Functionality and Technical Configuration str:55
\podpodsekce*{Číslo skladu} (Warehouse) --
predstavuje fyzické miesto obsahujúce oblasti nazývané skladové typy. %(chladnička, polica, volne uložený materiál,  atď.).
Može byť priradené skladu, ako  najnižšej jednotke MM. Sklad s~číslom skladu je označovaný ako riadený sklad (WM) 
a~systém sleduje jeho internú štruktúru. 
Ak sklad nemá priradené číslo skladu, nemá ani internú štruktúru a je označovaný ako neriadený (účtový alebo IM) sklad.
Viacero skladov môže mať priradené rovnaké skladové číslo. 
%(viď Obr. \ref{org_struct_WM})
V~rámci systému je číslo skladu identifikované trojznakovým reťazcom\cite[s.~55]{MM1}.

%Materials Management with SAP ERP Functionality and Technical Configuration str:57
\podpodsekce*{Skladový typ} (Storage type) --
je konkrétna oblasť definovaná v~rámci čísla skladu, rozdelená na menšie časti nazývané skladové miesta.
Medzi typické skladové typy patrí miesto príjmu materiálu, miesto výdaja materiálu, skladové police, atď.
Identifikátor skladového typu je trojciferný číselný reťazec. 
V~rozsahu 900\az999 SAP dodáva preddefinované skladové typy nazývané dočasné.
Tie sa využívajú pri skladových pohyboch (výdaj a príjem materiálu, zaznamenanie rozdielov medzi skladmi)\cite[s.~56]{MM1}.

%Materials Management with SAP ERP Functionality and Technical Configuration str:57
\podpodsekce*{Skladové miesto a Sekcia skladu} (Storage bin, Storage section) --
skladové miesto je najnižšia jednotka uskladnenia vo WM. 
Je možné ho ľahko a dynamicky pozmeniť, podľa potrieb skladového personálu.
Skupina podobných skladových miest môže byť združená do skladovej sekcie.
Skladové miesto je v~systéme maximálne desaťznakový reťazec\cite[s.~57]{MM1}.
\obrazek%Org. struktura SAP systemov
\vlozeps{fig/organizacna_struktura_WM.pdf}{0.55}
\endobrl{Príklad organizačnej štruktúry SAP systému s~implementovaným rozšírením materiálového manažmentu v~podobe skladového manažmentu.
Systém obsahuje neriadené sklady $1500$, $1502$ a riadený sklad $1501$. Prevzaté z~\cite{WM1}.}{org_struct_WM} 
% https://help.sap.com/saphelp_46c/helpdata/en/ff/515a5c49d811d182b80000e829fbfe/content.htm	

\podsekce{Systém správy zásob}
Poskytuje množinu procesov umožňujúcich rôzne typy materiálových pohybov (materiálový tok)
v~závode. A~prináša zefektívnenie  podnikových procesov, zníženie nákladov, a zredukovanie zásob.
Zásoba v~sklade závodu môže byť spravovaná podľa množstva alebo hodnoty.
Pohyby zásob sú prevádzané v~reálnom čase. 
Je možný prehľad zásob na úrovni celého podniku, závodu, alebo skladu \cite[s.~341]{MM1}.

\podpodsekce*{Materiálový pohyb} (Material movement) predstavuje proces správy zásob.
Skladové pohyby závodu vytvárajú zmenu v~zásobe materiálu medzi skladmi priradenými k~tomuto závodu.  
Pohyby zásob môžu byť \cite[s.~342]{MM1}:
\begin{itemize}
 \item prichádzajúce od dodávateľa,
 \item odchádzajúce k~zákazníkovi,
 \item prenos zásoby medzi závodmi,
\item interný presun zásoby v~závode.
\end{itemize}
Pre každý typ materiálového pohybu môže systém generovať dva typy dokumentov: 
materiálový doklad na ktorý je naviazaný účtový doklad. 
Pohyby na úrovni riadených skladov, pridávajú skladový príkaz a skladovú potrebu \cite[s.~129\az129]{WM2}.

\podpodsekce*{Materiálový doklad} (Material document) 
je vytvorený pri každom materiálovom pohybe a obsahuje jeho detaily.
Pozostáva z~:
\begin{itemize}
	\item dátum materiáloveho pohybu,
	\item číslo materiálu,
	\item množstvo presúvaného materiálu,
 	\item cieľový sklad,
	\item typ pohybu.
\end{itemize}
Po vytvorení materiálový dokument už nemôže byť menený.
Ak je vytvorenie spojené s~chybou, musí byť vytvorený 
ďalší materiálový dokument reverzujúci ten chýbný. 

\podpodsekce*{Skladová potreba} (Transfer requirement)
predstavuje fázu plánovania presunu materiálu medzi časťami riadeného skladu. 
Slúži na preklad  informácie materiálového pohybu na úrovni neriadeného skladu
do pohybu v~rámci riadeného skladu. Pri skladových pohyboch sa generuje automaticky, 
aby mohol byť materiál presúvaný v~riadenom sklade.
Skladová potreba obsahuje \cite[s.~129\az143]{WM2}:
\begin{itemize}
 \item materiál presúvaný v~riadenom sklade,
 \item množstvo materiálu,
 \item dátum -- kedy má k~presunu dôjsť,
 \item typ -- ktorý vychádza z~typu pohybu (odloženie, výber, prenos),
 \item príčina pohybu materiálu (naplnenie výrobnej zákazky, atď.).
\end{itemize}


\podpodsekce*{Skladový príkaz} (Transfer order)
vykonáva materiálový pohyb v~rámci riadeného skladu a je potvrdený po dokončení pohybu. 
Je možné ho vytvoriť s~odkazom na zdrojový dokument pochádzajúci z~WM alebo MM.
Napríklad skladová potreba alebo materiálový dokument. 
Skladový príkaz nesie informácie nutné k~vykonaniu pohybu materiálu $z$ a $do$ 
riadeného skladu alebo z~jedného skladového miesta na druhé v~rámci jedného riadeného skladu.
Ďalej umožňuje logický pohyb v~rámci riadeného skladu, teda
z~blokovanej zásoby do voľnej alebo z~kontroly akosti do blokovanej.
Skladový príkaz je tvorený  hlavičkou a dynamickým počtom záznamov.
V~hlavičke je uložená informácia o~čísle skladového príkazu,
dátume vytvorenia a dátume potvrdenia. Pri existujúcom odkaze
na zdrojový dokument, je ten tiež nesený v~hlavičke.
Počet záznamov v~skladovom príkaze je minimálne jeden, ale môže ich byť niekoľko.
Každý zo záznamov obsahuje informáciu o~individuálnom pohybe
konkrétneho materiálu v~danom množstve, zdrojovom mieste a cieľovom mieste.
\cite[s.~144\az160]{WM2}


\podsekce{Typy skladových pohybov} 
V~systéme SAP sú typy skladových pohybov identifikované trojznakovým reťazcom (Príloha \ref{movement_types}). %referencia na tabuľku skladových pohybov 
Vyjadrujú charakter skladového pohybu:
príjem, výdaj, presun  materiálu \cite[s.~342\az345]{MM1}. 

Rôzne typy skladových pohybov sú kľúčom systému správy zásob, 
pretože kontrolujú zmenu množstva zásob materiálu a rozhodujú o~tom, 
aké typy hodnôt je potrebné zadať pre jednotlivé pohyby.
Existujúce typy môžu byť modifikované za účelom obmedziť alebo povoliť určitú funkcionalitu.
Na typy pohybov neriadených skladov sú mapované referenčné pohyby riadených skladov. 
Referenčný riadený pohyb sa môže mapovať na viacero neriadených typov.
\cite[s.~115]{WM2}

%\podpodsekce*{Skladový príkaz} (Transfer order)
\podpodsekce*{Presun zásob} (Stock transfer) je realizovaný fyzicky, pri presune materiálu medzi skladmi, 
alebo logicky, zmenou druhu zásoby z~kontroly akosti (Quality management -- QM) na voľnú.
Existuje na troch rozdielných úrovňach, medzi \cite[s.~356\az370]{MM1}: 
\begin{itemize}
\item\emph{Skladmi} -- situácie vyplývajúce z~každodenných operácií.
 Materiál je presúvaný kvôli potrebe vo výrobe, reklasifikácií zásoby, atď.
Presun materiálu v~rámci závodu nevytvára finančný záznam. Je realizovaný dvoma spôsobmi:
jednokrovkový presun je priamy fyzický presun zásoby skladovým pohybom $311$,
dvojkrokový presun sa používa pri tranzitnej zásobe -- 
nie je možné presunúť do príjimaceho skladu priamo, v~čase odobratia zo zdorojového.
Tranzitná zásoba tak predstavuje miesto dočasného uskladnenia presúvanej zásoby.
Skladovým pohybom $313$ dôjde k~odobratiu zásoby zdrojového skladu a pohybom
$315$ sa materiál uskladní v~cieľovom sklade.

\item\emph{Závodmi} -- realizuje sa napríklad dopĺňaním zásoby pri 
dodaní materiálu z~produkčného závodu do distribučného závodu.
Obdobne ako na úrovni skladov, je presun medzi závodmi jednokrokový (pohyb $301$)
alebo dvojkrokový proces (pohyby $303$ a $305$).

\item\emph{Účtovými okruhmi} -- ekvivalent presunu medzi závodmi,
kde navyše závody nie su z~rovnakého  účtového okruhu. Pri presune dochádza ku generovaniu
ďalších účtovacích dokladov v~prípade jednokrokového i dvojkrokového presunu.

\end{itemize}


\podpodsekce*{Výdaj materiálu} predstavuje redukciu zásoby materiálu
sprevádzanú vytvorením finančného záznamu, v~prípade \cite[s.~361\az366]{MM1}:
\begin{itemize}

\item\emph{Odobratia zásoby pre výrobnú zákazku} -- 
výrobná zákazka vyžaduje materiály uvedené v~kusovníku 
produkovaného materiálu (BOM -- bill of material), je to zoznam 
materiálov spolu s~potrebnými množstvami, z~ktorých je produkovaný materiál tvorený.
Proces plánovania materiálových požiadaviek (MRP -- Material requirements planning),
zabezpečuje rezerváciu a prístupnosť potrebných materiálov.
Materiál môže byť vydávaný do výrobnej zákazky aj neplánovane,
pokrývajúc okamžitú potrebu.
Nie vždy sú materiály v~systéme spotrebované v~priebehu produkcie,
 Sú prípady, kedy je potrebné spotrebovať materiál až potom čo je produkcia zaúčtovaná. 
Proces spätného hlásenia v~takom prípade spracuje výrobnú zákazku, zohľadňujúc vyprodukovaný materiál a 
 šrot. Sú spočítané množstvá spotrebovaného materiálu až následne je prevedený výdaj.

\item\emph{Odobratia vzoriek zo zásoby} --
monitorovanie kvality je postavené na odoberaní vzoriek zo zásoby materiálu.
Vo väčšine prípadov je odobraná vzorka aj otestovaná.
Príčinou odberu je monitorovanie stavu materiálu v~priebehu času.
Odber vzorky je možný z~voľnej, blokovanej zásoby aj zásoby v~kontrole akosti.
Na otestovanie vzorky, musí byť táto vzorka odobraná zo zásoby. 
A~preto po odobratí vzorky množstvo materiálu klesne.
\end{itemize}

\podpodsekce*{Spätný výdaj materiálu}
sa odohráva po vydaní materiálu do výrobnej zákazky, 
na základe kusovníka zákazkou produkovaného materiálu.
Ak nedošlo v~procese výroby k~spotrebovaniu celého množstva 
vydaného materiálu, môže byť po dokončení výrobnej zákazky 
spätne vydaný do zásoby.
Návrat materiálu môže prebehnúť s~odkazom na materiálový dokument,
vytvorený pri prvotnom výdaji materiálu do výrobnej zákazky alebo
referenciou na rezerváciu vytvorenú na blokovanie zásoby pre výrobnú
zákazku  \cite[s.~370]{MM1}.


\podpodsekce*{Príjem materiálu} umožňuje prijímanie materiálu od dodávateľa 
alebo z~vlastnej produkcie. Navyše umožňuje systém SAP ďalšie typy príjimu,
zahŕňajúce vytvorenie počiatočnej skladovej zásoby.
Príjem materiálu prestavuje tok materiálu v~smere do skladu a 
tak navýšenie množstva zásoby materiálu spôsobené 
viacerými procesmi:
\begin{itemize}
	\item\emph{Príjem na objednávku} -- 
definovaný ako formálna akceptácia materiálu dodaného dodávateľom na 
objednávku. Po skompletizovaní príjmového procesu hodnota materiálu sa
zapíše do účtovnej knihy.
V~výnimočných prípadoch je možný príjem na neznámu objednávku,
dochádza k~nemu pri dodaní na objednávku, ktorej zavedenie do systému sa oneskorilo
alebo k~nemu nedošlo následkom chyby.
Prijatý materiál je následne držaný v~blokovanej zásobe alebo kontrole akosti,
pokým sa situácia nevyrieši.
	\item\emph{Príjem k~výrobnej zákazke} --
pri výrobnom závode vykonávajúcom výrobné zákazky dochádza k~vytváraniu materiálu.
Vzniknutý materiál  je z~výroby prijímaný do zásoby za účelom použitia alebo predaja.
\end{itemize}


\podpodsekce*{Rezervácia zásoby}
je žiadosť o~držanie materálu v~závode, príp. sklade pre konkrétny 
podnikový proces, skôr ako samotný proces začne. Napríklad pri alokácií
vstupov výrobnej zákazky. V~systéme môže dochádzať 
k~automatickej rezervácií na úrovni projektu alebo výrobnej zákazky.
Po vytvorení rezervovaná zásoba nezníži množstvo vo voľnej zásobe materiálu,
pretože je stále braná ako súčasť voľnej zásoby.
\cite[s.~351]{MM1}.

\podpodsekce*{Fyzická inventúra} je proces, v~ktorom sklad zastaví 
všetky skladové pohyby a následne dochádza k~fyzickému prepočtu zásoby materiálu.
Inventúra môže byť vyžadovaná z~dôvodu požiadavky finančného účtovníctva alebo daňových regulácií
na uvedenie presnej hodnoty inventáru\cite[s.~345]{MM1}.

%KANBAN KANBAN KANBAN KANBAN KANBAN
\podsekce{Kanban}
Je alternatívny systém riadenia a štruktúry skladu k~systému správy zásob.
Predstavuje príncip zásobovania ťahom, kedy je princíp plánovania, objednávania, 
výroby a dodávania komponentov riadený obehom tzv. \emph{kanbanových kariet}.
%Tie sú pripojené k prepravkám a obsahujú charakteristické údaje o príslušnej dodávke. 	
Prodnikový proces pre objednávanie, príjem a vizualizáciu aktuálneho stavu kanbanu 
je integrovaný do štandardu systému SAP.

Jednotlivé kanbany sú odlíšené  v~systéme výlučným numerickým identifikátorom,
prekračujúcim ich priradenie k~riadiacemu cyklu. 
Nemôžu tak existovať dva kanbany s~rovnakým ID v~rámci jedného systému, 
ani v~prípade, že budú  priradené k~iným závodom a fyzicky sa každý nachádzal na opačnej strane sveta.
Kanban je v~mechanizme zásobovania ťahom elementárnou jednotkou a nesie minimum informácií :
\begin{itemize}
 \item identifikátor kanbanu,
 \item status kanbanu, môže byť:
 \begin{itemize}
  \item čaká,
  \item prázdny s~doplnením,
  \item spracováva sa,
  \item prepravuje sa,
  \item plný,
  \item používa sa,
  \item vadný.
 \end{itemize}
 \item naviazanie na objednávku,
 \item požadované množstvo materiálu,
 \item riadiaci cyklus, ku ktorému je priradený.
\end{itemize}
\podpodsekce*{Riadiaci cyklus} združuje viaceré podobné kanbany a definuje ich zdieľané charakteristiky, 
ktoré kanban sám o~sebe neobsahuje:
\begin{itemize}
 \item priradenie k~závodu,
 \item materiál v~kanbanoch,
 \item oblasť zásobovania výroby (OZV) -- predstavuje mapovanie na sklad,
 \item dodávateľ.	 
\end{itemize}
Cieľom kanbanu je znižovanie objemu finančných 
prostriedkov viazaných na zbytočné zásoby, zníženie nárokov na skladovací priestor
a zaistenie včasného dodania materiálu.
Typy kanbanov \cite{kanban}:
\begin{itemize}
\item\textbf{Dodávateľský kanban}
je spravovaný spolu s~doplňovaním jeho zásob jednotlivými externými dodávateľmi.
O~plynulé doplňovanie konkrétnej zásoby  sa stará zástupca dodávateľskej firmy,
ktorý odoberá objednané pripravené a vyprázdnené obaly na stanovenom mieste.
Následne dodáva materiál  v~predom daných obaloch a v~dohodnutom termíne.
K~dodávanému materiálu je prikladaný dodací list, zachytávajúci
informácie o~materiále, čísle kanbanového boxu a čísle objednávky .
Za včasnosť a správnosť zodpovedá dodávateľ.

\item\textbf{Interný kanban} je v~réžií interného skladového personálu.
Zamestnanec sa stará o~plynulé doplňovanie zásoby, 
dodáva v~predom dohodnutých dátumoch 
a termínoch  určené množstvo na stanovené kanbanové miesto.
Interný kanban sa vyskytuje v~dvoch variantoch:
\begin{itemize}

\item\emph{Preskladňovací kanban} je variant, kedy je požadovaný materiál 
doplňovaný zamestnancom riadeného skladu (viď skladový manažment). 
Na vyhradenom mieste preberá zamestnanec riadeného skladu pripravené vyprázdnené obaly,
tie následne naplní a prenechá na rovnakom mieste personálu starajúcemu sa o~kanbany.
Kanbanový personál ho následne zaskladní na neriadený sklad.
Za včasnosť a správnosť zodpovedá zamestnanec riadeného skladu.

\item\emph{Výrobný kanban} je variant interného kanbanu, kde je požadovaný materiál 
doplňovaný zamestnancom internej výroby. Materiály v~predom stanovených obaloch 
prenecháva zamestnanec internej výroby na dohodnutom mieste, kanbanový personál
ho prevezme, zaúčtuje a zaskladní. 
Za včasnosť a správnosť zodpovedá personál internej výroby.
\end{itemize}
\end{itemize}









